A szépemlékű levelezőlistánkon már egyszer lefolytattuk ezt a vitát, de röviden összefoglalva, példával illusztrálva: ugyan igaz, hogy a 2011. évi CXCVI. törvény 1. sz. mellékletének B) pontjában tételesen felsorolja 1. A transz-európai vasúti áruszállítási hálózat részeként működő vasúti pályákat; 2. Nem a transz-európai vasúti árufuvarozási hálózat részét képező országos törzshálózati vasúti pályákat, de attól még az OSM-en fővonal nem lesz, mert itt szerepel. Nyilvánvalóan az 1. alpontban felsoroltak fontosabbak a hálózat szempontjából, melyeknek így nem maradna kategória. Másrészt a 2. pontban olyan vonalak is szerepelnek, melyeket neked, sem másnak nem kell magyarázni, hogy sosem voltak és nem is lesznek fővonalak, például: 4 Esztergom-Kertváros – Almásfüzitő; 11 Győr – Veszprém; 78 (2) Nógrádszakál – Ipolytarnóc – országhatár; 318 Nagyirtás – Nagybörzsöny. Továbbá az is látszik, hogy a törvényalkotás során látszólag önkényesen kiválasztott kezdő és végponti állomások se a menetrendi mezőkkel, se az infrastruktúra fenntartására használt adatbázissal nem egyeznek. Ezeket és a vonalak fizikai jellemzőit mind figyelembe vettük amikor a jelenlegi rendszer kialakult. Létezik egyébként megoldás (és szükséges is) arra, ha egy vasútvonal hálózatban betöltött szerepe nem egyezik a felépítmény jellegével, például a 146-os és az 5-ös közötti különbségek számos kulcs és érték kombinációjával megadhatóak, ilyen a tengelyterhelés (axle_load); ,,vonalosztály" (railway:track_class), stb.
A VPE adatbázisában például az ,,ötös" a harmadik kategóriába tartozik, ami a mellékvonalaknak van fenntartva.
Persze újra lehet nyitni a vitát a kategorizálásról, csak mielőtt mindent átállítunk, érdemes megvitatni az ilyesmit egy olyan fórumon ahol többen is jelen vagyunk.