Jeg mener at vi har haft en snak før, om hvorvidt navne skal tages fra det man ser eller fra et officielt register.
Dengang blev vi heller ikke enige, for jeg tager udgangspunkt i data, der allerede er indsamlet og du tager udgangspunkt i det du ser på stedet.
Jeg kan ikke sige dig præcis, hvordan data i Stednavneregistret er indsamlet og i sin tid skrev du, at det var mit problem, selvom jeg lagde op til, at du selv kunne skrive til dem. Det var trods alt dine spørgsmål, som du selv kunne stille dengang og få uddybende svar på.
Så det er den samme snak vi igen har her, derfor har jeg en formodning om hvor vi igen ender.

Tilage til navnet Sindbjerg:
Nu håber jeg at du har læst PDF'en, for den er ganske interessant.
Navnemæssigt er gården selvfølgelig opkaldt efter det bakkede område, men der omtales matriklen "Sindbjerg", hvilket må betyde, at stedet har fået et navn.
Din formodning om, at der ikke kan være flere objekter af samme navn på stedet må derfor blive underkendt her. Her er der en bakke og en gård med samme navn, idet man "gik ad Sindbjerg" til, når man skulle besøge familien på gården "Sindbjerg".
Husene foran gården er kommet til senere og det er ganske naturligt at man derfor kommer til at opkalde stedet for "Sindbjerg"

Ordet "bjerg" er jo blot betegnelsen for noget stort, og det indgår jo også i navne som "Bjergby", "Tranebjerg", "Spodsbjerg" og så videre. Det behøver ikke være bakken i området, men kan også bare været noget andet markant.

Under alle omstændigheder så tager jeg udgangspunkt i hvad man har besluttet at et område skal kaldes. Om der også ligger en bakke, en skov, en sø, eller andet, med samme navn giver stedet mere sammenhæng. Det gør der fint i denne sammensætning her.

Navngivning og fysiske ting i landskabet er to forskellige ting, som ikke kan sammenlignes. Du kan have ting i landskabet, som ikke har navne og du kan have områder (Regioner, Sogne etc.) som du ikke kan se i fysisk i landskabet, men har navne.
Derfor kan du godt have en samling huse, som ikke skilter med deres navn, men som alligevel har et navn. Det findes blot via en anden metode end den "ude i marken"-observerbare.
Man kunne jo banke på alle dørene i husene og spørge om beboerne kender navnet på stedet. Det vil være den ultimative metode, men så skal man også være sikker på, at der er en der kender historien tilbage fra før 1927.

Hvis du er mere interesseret i navne set i forskningsøjemed, så kig her
https://gefin.ku.dk/q.php?p=danmarksstednavne/artikler/artikel/260199
