Hejsan, Saltsjövanan drivs idag som spårväg, likaså Lidingöbanan. Därav klassifieringen som light rail här.

Jag håller nog överlag med din indelning, men måste också påpeka att en stor svårighet här är politik.

En ledande anledning till att spårväg city kallas just spårväg har att göra med politisk positionering. Flera rikare tätorter ogillar ordet "tunnelbana" för att det låter för arbetareklass. Detta är också anledningen till varför Röda linjen stannar i Ropsten, där den i princip går ihop med Lidingöbanan. Även om spårvägen håller sämre standard än tunnelbanan, så låter det lyxigare med spårväg, och därav godkänner Lidingö kommun denna lösning.

Att det kallas spårväg istället för spårvagn, handlar om att Stockholm vill marknadsföra sig som annorlunda till Norrköping och Göteborg.

Dessa termer och hur de används, kommer i princip alltid grunda sig i politisk realitet på lokal nivå.

Light rail kan brukas på flera vis. Jag tror RM Transit brukar använda en liknande definition som du gör.

Ordet kommer ifrån (ifall jag inte mins fel) att det är en billigare form av pendeltåg (light här åsyftar att rälsen inte klarar att bära frakttåg). Ifall jag inte minns fel så är detta kopplat till en del Europeiska städer (känns helt galet, men tydligen förekommer detta även utanför Europa) där det vanliga tågnätet delar vägbana med biltrafiken, vilket lätt till den definition du talar om.

I slutet av dagen tänker jag såhär:
Spårväg = väldigt lokala stopp (tänk Nockebybanan)
Light rail = Längre avstånd mellan stoppen / typ Tunnelbana fast ovanför marken (vad man i London kallar Overground)

Pendeltåg = Ett eller tre stopp per kommun