No topoloģijas viedokļa, sadalīt šādi ūdensteku baseinus gluži nesanāks. Un tas nebūs arī pareizi, ja faktiski tur ir savienojumi. Grāvju meliorācijas sistēmas praktiski savieno gandrīz visus ūdeņus kopā, kaut arī bieži ir sausi. Jā, OSM ūdenstekām ir noteikts virziens, bet praktiski grāvjos ūdens stāv un ne uz kurieni netek, tikai ciktāl tur ir slīpums. Un šādās vietās faktiski virzienu norādīt "pareizi" nekad neizdosies.

Jā, iD redaktors rāda brīdinājumu, bet tu vari to droši ignorēt. Tas uz grāvjiem lielākoties neattiecas, jo tos nekad nevarēs tā uzzīmēt. Ja tu pazīmēsi grāvjus pa laukiem, ļoti ātri radīsies situācijas ar pretējiem virzieniem, apļiem, dažādām iztekām, utt. Tu vari teorētiski atvienot, bet pēc kāda laika tas atkal viss "savienosies", kad kāds sazīmēs vietējos grāvjus, strautus un dīķus. Kamēr zīmē upes, tikmēr vēl var dabūt to "vienvirziena" tecējumu, bet tikko iekļauj mākslīgus grāvjus un kanālus viss paliek par putru.

Ģenerējot baseinus programmās, grāvjus (un citas mākslīgās ūdensteces) vajadzētu vai nu ignorēt vai arī iekļaut nevis pēc virziena bet pēc "attāluma" līdz "tuvākajam baseinam" un pavisam ideālā modelī tie pārklātos. Citiem vārdiem, ģenerēt līdzīgāk ceļu tīklam, kur virzienu nav un tuvāko "tīklu" nosaka pēc navigācijas ērtības/attāluma. Jā, tas nav vienkārši. Bet OSM dati ir tas, kas ir faktiski dabā sastopams. Un ja tie grāvji savieno, tad tie savieno un tos kartes datubāzē arī iezīmē.

Cik zinu, esošās baseinu kartes ir zīmējas sen atpakaļ "ar rokām" ņemot vērā reljefu un upes un lielos strautos un tagad vēsturiski ir tās robežas. Bet cik tās ir precīzas šaubos - diez vai tur kāds braucis pētīt pa gadalaikiem, kurā virzienā kas tek (vai netek).

Kā piemēru varu minēt https://www.openstreetmap.org/way/1029646110 - kā te noteikt, kurā virzienā viss tek. Šeit viss noteikti savienojas, bet "aiztek uz divām pusēm" In tādu vietu, cik zinu, ir simtiem...